![Izbjegavati nekoordinisane akcije](https://www.info-ks.net/slike/clanci/slike/2020/Oktobar/evropska-komisija.jpg)
Ukidanje kaznenih mera Kosovu počeće "postepeno i djelimično", potvrdili su za Radio Slobodna Evropa (RSE) diplomatski izvori u Briselu.
Proces ukidanja mera bi trebao početi najkasnije tokom ovog vikenda, ali svakako pre ponedeljka kada se održava susret ministara inostranih poslova Evropske unije(EU), naveli su izvori Radiju Slobodna Evropa(RSE) upućeni u proces.
Kako nam je rečeno, čeka se na predloge iz Evropske službe za spoljnu akciju i Evropske komisije kako bi se zvanično saopštio početak ukidanja mera.
Naime mere se neće ukinuti odmah i potpuno jer ne postoji oko toga saglasnost država članica EU.
Ambasadori EU zemalja su na raspravi koju su imali 19. juna, imali različita stajlišta oko ovog pitanja.
Rasprava je održana, dan nakon što je evropski šef diplomatije, državama članicama EU predao izveštaj u kojem je preporučio ukidanje mera.
Kako potvrđuju izvori koji su ovaj dokument imali na uvid, evropski šef diplomatije je u izveštaju ocenio da bi ukidanje mera predstavljao politički signal i doprinelo bi izbalansiranom kontekstu u kome može napredovati dijalog Beograda i Prištine.
Od Kosova se u međuvremenu očekuje da iskoristi priliku da deluje na neeskalirajući način i izbegne nekoordinisane akcije.
Borrell je navodno u izveštaju takođe naglasio da će Brisel nastaviti da prati dešavanja u severnom delu Kosova, kao i akcije Kosova i Srbije, što ne bi trebalo da stvara nove tenzije.
Međutim, kako su za RSE rekli iz više diplomatskih izvora, nisu sve članice EU delile mišljenje evropskog šefa diplomatije.
Bilo je među njima ambasadoraa koji su smatrali da Kosovo "nije potpuno" ispunilo sve zahteve EU i to je razlog zašto su se neke zemlje protivile potpunom i neposrednom ukidanju kaznenih mera.
Ne isljučuje se mogućnost da se među prvim merama ukinu one koje se odnose na financijska sredstva EU.
EU je uvela kaznene mere Kosovu u junu 2023. godine, nakon nasilja krajem maja na severu te države, kada su izabrani gradonačelnici albanske nacionalnosti ušli u opštinske zgrade i preuzeli dužnost.
Oni su izabrani na izborima u aprilu 2023., pošto su Srbi napustili kosovske institucije krajem 2022. godine, u znak nezadovoljstva odlukom o registarskim tablicama Vlade Kosova.
Izbore iz 2023. je bojkotovala Srpska lista i lokalno srpsko stanovništvo.
Situacija je eskalirala 29. maja u Zvečanu, posle sukoba između demonstranata i pripadnika Mirovne misije NATO-a na Kosovu (KFOR).
Zvaničnici EU napominju da su mere donete iz konkretnih razloga, kao i da preporuka za njihovo uklanjanje treba da se zasniva na tim razlozima.
Mere koje je EU donela uključuju obustavu svih susreta evropskih zvaničnika sa zvaničnicima iz Prištine, obustavu sastanaka u okviru procesa stabilizacije i pridruživanja te suspenziju predpristupnih fondova.
EU je takođe odbila da razmotri projekte Kosova u okviru Investicionog plana za Zapadni Balkan.
Kako nam je rečeno, čeka se na predloge iz Evropske službe za spoljnu akciju i Evropske komisije kako bi se zvanično saopštio početak ukidanja mera.
Naime mere se neće ukinuti odmah i potpuno jer ne postoji oko toga saglasnost država članica EU.
Ambasadori EU zemalja su na raspravi koju su imali 19. juna, imali različita stajlišta oko ovog pitanja.
Rasprava je održana, dan nakon što je evropski šef diplomatije, državama članicama EU predao izveštaj u kojem je preporučio ukidanje mera.
Kako potvrđuju izvori koji su ovaj dokument imali na uvid, evropski šef diplomatije je u izveštaju ocenio da bi ukidanje mera predstavljao politički signal i doprinelo bi izbalansiranom kontekstu u kome može napredovati dijalog Beograda i Prištine.
Od Kosova se u međuvremenu očekuje da iskoristi priliku da deluje na neeskalirajući način i izbegne nekoordinisane akcije.
Borrell je navodno u izveštaju takođe naglasio da će Brisel nastaviti da prati dešavanja u severnom delu Kosova, kao i akcije Kosova i Srbije, što ne bi trebalo da stvara nove tenzije.
Međutim, kako su za RSE rekli iz više diplomatskih izvora, nisu sve članice EU delile mišljenje evropskog šefa diplomatije.
Bilo je među njima ambasadoraa koji su smatrali da Kosovo "nije potpuno" ispunilo sve zahteve EU i to je razlog zašto su se neke zemlje protivile potpunom i neposrednom ukidanju kaznenih mera.
Ne isljučuje se mogućnost da se među prvim merama ukinu one koje se odnose na financijska sredstva EU.
EU je uvela kaznene mere Kosovu u junu 2023. godine, nakon nasilja krajem maja na severu te države, kada su izabrani gradonačelnici albanske nacionalnosti ušli u opštinske zgrade i preuzeli dužnost.
Oni su izabrani na izborima u aprilu 2023., pošto su Srbi napustili kosovske institucije krajem 2022. godine, u znak nezadovoljstva odlukom o registarskim tablicama Vlade Kosova.
Izbore iz 2023. je bojkotovala Srpska lista i lokalno srpsko stanovništvo.
Situacija je eskalirala 29. maja u Zvečanu, posle sukoba između demonstranata i pripadnika Mirovne misije NATO-a na Kosovu (KFOR).
Zvaničnici EU napominju da su mere donete iz konkretnih razloga, kao i da preporuka za njihovo uklanjanje treba da se zasniva na tim razlozima.
Mere koje je EU donela uključuju obustavu svih susreta evropskih zvaničnika sa zvaničnicima iz Prištine, obustavu sastanaka u okviru procesa stabilizacije i pridruživanja te suspenziju predpristupnih fondova.
EU je takođe odbila da razmotri projekte Kosova u okviru Investicionog plana za Zapadni Balkan.