![Ambasador](https://www.info-ks.net/slike/portal/2024/Januar/hovenier25.jpg)
Američki ambasador u Prištini Jeffrey Hovenier izjavio je u petak da Kosovo može da napreduje samo uz pomoć SAD, uzimajući u obzir zabrinutosti koje iznosi Vašington.
Hoveniier je u intervjuu za Glas Amerike, objavljenom u petak, rekao da postoji neslaganje između SAD i Kosova zbog političkih odluka vlade premijera Albina Kurtija i neuvažavanja saveta američke vlade u vezi sa srpskom zajednicom na Kosovu.
"Kosovo samo napred jedino sa nama. A to znači da odgovori na naše zabrinutosti... Ako Kosovo ispuni svoj deo obaveza, napredovaće. , i dokle god bude neodlučno da to uradi – ostaće zaglavljeno", rekao je Hovenier.
On je rekao da razlike između SAD i Kosova nemaju veze sa pravnom stranom postupanja Vlade Kosova, već s duhom tih postupaka i njihovim posledicama po srpsku zajednicu u zemlji.
Vlada Kosova donela je 5. juna odluku da završi eksproprijaciju preko 100 parcela u opštinama sa srpskom većinom na severu zemlje, što je izazvalo kritike zemalja Kvinte, Evropske unije i OEBS-a.
Hovenier je rekao da Kurtijeva vlada nije uzela u obzir savet SAD po tom pitanju i ponovio da ne misli da su ispunjeni svi zakonski kriterijumi za eksproprijaciju te zemlje.
"Izrazili smo zabrinutost oko pristupa vlade lokalnoj zajednici, i izrazili smo razočaranje što naš savet nije poslušan. I u tome je poenta našeg saopštenja – nadamo se da će vlada pokazati veću osetljivost prema zajednici, da osigura da nema otvorenih pravnih pitanja pre eksproprijacije", rekao je Hovenier.
On je rekao da isto važi i za odluku Centralne banke Kosova da od februara ove godine zabrani korišćenje dinara za gotovinsko plaćanje, navodeći da zakonitost te odluke SAD nikada nisu sporile, ali da je sporan način na koji je to implementirano.
"Prvo, rok je bio jako kratak. Kada je Evropa prešla na evro, ljudi su imali godinu dana da se pripreme. U ovom slučaju, znamo da ima ljudi na Kosovu koji zavise od penzija ili socijalnih davanja, i urađeno je na način koji nije uzeo u obzir njihove interese", rekao je američki ambasador.
Hovenier je rekao da SAD žele da budu "najsnažnija podrška vladi Kosova", ali da bi se to desilo, moraju se preduzeti postupci koje odgovaraju na zabrinutost saveznika.
On je rekao da su zahtevi koje SAD postavljaju Kosovu da ispuni obaveze iz Osnovnog sporazuma "u korist Kosova, pomažu državi da bude efikasnija i odgovornija na brige dela svojih građana”.
Kosovo i Srbija su 27. februara 2023. godine u Briselu postigli Osnovni sporazum, dok je 18. marta u Ohridu postignut dogovor o Aneksu implementacije sporazuma.
Sporazumom od 11 članova, između ostalog, predviđen je nivo samoupravljanja srpske zajednice na Kosovu i međusobno priznavanje državnih simbola, a od Prištine i Beograda se traži da sprovode i sve prethodne dogovore postignute tokom dijaloga.
Brisel je kritikovao obe strane zbog nesprovođenja sporazuma.
Kosovo je pod pritiskom međunarodnih partnera da uspostavi Zajednicu opština sa srpskom većinom, dogovorenu sa Srbijom još 2013. godine, kao i da suspenduje uredbu Centralne banke Kosova o dinaru.
Kosovo nije uspelo u nastojanju da uđe u Savet Evrope u maju, uglavnom zbog Zajednice.
Prošla je dve od tri faze neophodne za prijem u Savet Evrope, vodeću evropsku organizaciju u oblasti ljudskih prava.
Ali, u trećem koraku – odobravanju članstva u Komitetu ministara – Kosovo uopšte nije uvršteno na dnevni red, jer nije preduzelo dovoljno koraka ka formiranju Zajednice opština sa srpskom većinom.
"Kosovo samo napred jedino sa nama. A to znači da odgovori na naše zabrinutosti... Ako Kosovo ispuni svoj deo obaveza, napredovaće. , i dokle god bude neodlučno da to uradi – ostaće zaglavljeno", rekao je Hovenier.
On je rekao da razlike između SAD i Kosova nemaju veze sa pravnom stranom postupanja Vlade Kosova, već s duhom tih postupaka i njihovim posledicama po srpsku zajednicu u zemlji.
Vlada Kosova donela je 5. juna odluku da završi eksproprijaciju preko 100 parcela u opštinama sa srpskom većinom na severu zemlje, što je izazvalo kritike zemalja Kvinte, Evropske unije i OEBS-a.
Hovenier je rekao da Kurtijeva vlada nije uzela u obzir savet SAD po tom pitanju i ponovio da ne misli da su ispunjeni svi zakonski kriterijumi za eksproprijaciju te zemlje.
"Izrazili smo zabrinutost oko pristupa vlade lokalnoj zajednici, i izrazili smo razočaranje što naš savet nije poslušan. I u tome je poenta našeg saopštenja – nadamo se da će vlada pokazati veću osetljivost prema zajednici, da osigura da nema otvorenih pravnih pitanja pre eksproprijacije", rekao je Hovenier.
On je rekao da isto važi i za odluku Centralne banke Kosova da od februara ove godine zabrani korišćenje dinara za gotovinsko plaćanje, navodeći da zakonitost te odluke SAD nikada nisu sporile, ali da je sporan način na koji je to implementirano.
"Prvo, rok je bio jako kratak. Kada je Evropa prešla na evro, ljudi su imali godinu dana da se pripreme. U ovom slučaju, znamo da ima ljudi na Kosovu koji zavise od penzija ili socijalnih davanja, i urađeno je na način koji nije uzeo u obzir njihove interese", rekao je američki ambasador.
Hovenier je rekao da SAD žele da budu "najsnažnija podrška vladi Kosova", ali da bi se to desilo, moraju se preduzeti postupci koje odgovaraju na zabrinutost saveznika.
On je rekao da su zahtevi koje SAD postavljaju Kosovu da ispuni obaveze iz Osnovnog sporazuma "u korist Kosova, pomažu državi da bude efikasnija i odgovornija na brige dela svojih građana”.
Kosovo i Srbija su 27. februara 2023. godine u Briselu postigli Osnovni sporazum, dok je 18. marta u Ohridu postignut dogovor o Aneksu implementacije sporazuma.
Sporazumom od 11 članova, između ostalog, predviđen je nivo samoupravljanja srpske zajednice na Kosovu i međusobno priznavanje državnih simbola, a od Prištine i Beograda se traži da sprovode i sve prethodne dogovore postignute tokom dijaloga.
Brisel je kritikovao obe strane zbog nesprovođenja sporazuma.
Kosovo je pod pritiskom međunarodnih partnera da uspostavi Zajednicu opština sa srpskom većinom, dogovorenu sa Srbijom još 2013. godine, kao i da suspenduje uredbu Centralne banke Kosova o dinaru.
Kosovo nije uspelo u nastojanju da uđe u Savet Evrope u maju, uglavnom zbog Zajednice.
Prošla je dve od tri faze neophodne za prijem u Savet Evrope, vodeću evropsku organizaciju u oblasti ljudskih prava.
Ali, u trećem koraku – odobravanju članstva u Komitetu ministara – Kosovo uopšte nije uvršteno na dnevni red, jer nije preduzelo dovoljno koraka ka formiranju Zajednice opština sa srpskom većinom.