![Nije na dnevnom redu](https://www.info-ks.net/slike/portal/2024/April/kosovo-spanija.jpg)
Sa ciljem da doprinese postizanju mira između Izraelaca i Palestinaca, Španija je zvanično priznala palestinsku državu.
Norveška i Irska su uradile isto. Ovom odlukom pridružile su se prethodnim odlukama više od 140 država od 193 zemlje članica UN-a.
Kako je španski premijer Pedro Sanchez rekao 28. maja, "priznavanje države Palestine nije samo pitanje istorijske pravde, sa legitimnim težnjama palestinskog naroda, već je i imperativ za postizanje mira".
"To je jedini način da se ostvari rješenje koje svi prepoznajemo kao jedino moguće za postizanje budućnosti mira - palestinska država koja koegzistira uz državu Izrael u miru i sigurnosti", rekao je Sanchez.
Ovim potezom španske vlade, ali i njenim obrazloženjem, postavlja se pitanje zašto Španija oklijeva da prizna Kosovo, državu sa albanskom većinom koja je proglasila nezavisnost od Srbije 2008. godine, nakon rata i NATO bombardovanja Srbije 1999. godine.
Dok je više od 110 zemalja priznalo državnost Kosova, uključujući većinu iz EU, kao i SAD, Srbija odbija da ga prizna, zajedno sa Rusijom i Kinom. Španija, Grčka, Kipar, Rumunija i Slovačka takođe to još nisu učinile.
"Situacija u Palestini je veoma različita. Priznanjem države Palestine ne narušava se teritorijalni integritet Izraela, jer ova teritorija nikada pravno nije bila dio države Izrael. Odluka Španije da prizna Državu Palestinu ima za cilj da podrži međunarodno pravo, principe Povelje UN-a i Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a", rekla je Elena Aljarilla Cortezon, savjetnica za medije u Ministarstvu vanjskih poslova.
Pitanje priznavanja Kosova od strane Španije pojavilo se i tokom rasprave na sastanku ministara inostranih poslova 27. maja u Briselu, u svjetlu odluke Španije da prizna državu Palestinu.
Izvori su za RSE rekli da je zbog toga postojao otvoreni spor između stranaka iz Njemačke i Španije.
Dok je Njemačka bila "veoma ubjedljivo" za priznanje Kosova, "Španija je bila u defanzivi, tvrdeći da Kosovo nije na dnevnom redu".
Bivši ambasador Španije u Beogradu Raul Bartolome Molina izjavio je 2023. da je stav njegove zemlje jasan: Španija ne priznaje nezavisnost Kosova, dok podržava pokušaje EU da normalizuje odnose između Kosova i Srbije.
"Ovaj stav se nije promijenio, niti će se promijeniti, i svi naši saveznici to vrlo dobro znaju", rekao je Bartolome 30. juna, dan prije nego što je Španija preuzela predsjedavanje Evropskom unijom.
Ova regija je imala nekoliko neuspješnih pokušaja da se odvoji od Španije, dok se zvanični Madrid oštro protivio ovom potezu.
"Jasno je da Španija ne želi da prizna Kosovo, jer bi morala da prihvati da pokrajine jedne države imaju pravo da se otcijepe... Ne žele da daju Kataloniji više municije ili argumenata za odvajanje", kaže za RSE Eran Fraenkel.
Sada sa sjedištem u SAD-u, Fraenkel je nekoliko godina živio u Španiji gdje je radio sa Centrom za vanjske poslove u Barseloni kao stručnjak za region Balkana. Autor je nekoliko publikacija o Balkanu i odnosima ovog regiona sa Evropskom unijom (EU).
Komentarišući nedavni potez Španije da prizna palestinsku državu, Fraenkel kaže da to pitanje vidi odvojeno od mogućeg priznanja Kosova.
"Istorijski i politički uslovi na Kosovu i u Palestini su toliko različiti da se zaista ne mogu porediti", kaže on.
"Odluka je možda dobronamjerna da države žele Palestincima priznati pravo na samoopredjeljenje (državnost), oko čega se svi u principu slažu. Ali niko se ne može dogovoriti kako to učiniti u praksi, a sve dok postoje neriješena pitanja između Izraela i Palestine, operativno (praktično) pitanje palestinskog državljanstva će se i dalje odlagati", kaže on.
On smatra da postoje i neke velike prepreke u pravcu rješenja dvije države.
"Priznanje palestinske države zavisi od toga da nema rata, a ja sam nažalost pesimista da može da se desi. Dakle, neka ne bude rata i neka bude palestinskog dogovora o tome kakvu vladu žele i gdje će ona biti", objašnjava Fraenkel.
Nadalje, Fraenken smatra da priznanje palestinske države neće izazvati nikakve veće posljedice na Španiju ili druge zemlje u trenutnoj poziciji u međunarodnoj politici.
"Čak i ako to stvori neke talase ili neka loša osjećanja između Izraela i država koje priznaju palestinsku državnost, ne mislim da je to nešto što se ne može prevazići", kaže on.
U međuvremenu, pošto Španija vidi Kosovo kao separatističku pokrajinu, prema Fraenkelovim riječima, posljedice mogućeg priznanja za Španiju su trenutne.
"Katalonci su (prije mnogo godina) htjeli da održe referendum za proglašenje nezavisnosti. Madrid je ovo nazvao nezakonitim. S obzirom na ovakav odnos Španije prema Kataloniji, kako bi bilo moguće da prihvate separatističku Republiku", dodaje Fraenkel.
U ranijim zvaničnim izjavama u vezi sa mogućim priznavanjem Kosova, zvanični Madrid je za RSE rekao da "pitanje teritorije Kosova treba da bude riješeno dijalogom Beograda i Prištine".
Međutim, Španija je 6. januara priznala pasoše Kosova, omogućavajući građanima Kosova da putuju i u ovu zemlju bez viza, nakon što je vizni režim za Kosovare ukinut 1. januara 2024. godine.
Međutim, vlasti ove zemlje su za RSE objasnile da to ne znači priznanje Kosova.
Lideri Kosova, međutim, kontinuirano izjavljuju da očekuju promjenu stava nepriznatih evropskih država.
Kako je španski premijer Pedro Sanchez rekao 28. maja, "priznavanje države Palestine nije samo pitanje istorijske pravde, sa legitimnim težnjama palestinskog naroda, već je i imperativ za postizanje mira".
"To je jedini način da se ostvari rješenje koje svi prepoznajemo kao jedino moguće za postizanje budućnosti mira - palestinska država koja koegzistira uz državu Izrael u miru i sigurnosti", rekao je Sanchez.
Ovim potezom španske vlade, ali i njenim obrazloženjem, postavlja se pitanje zašto Španija oklijeva da prizna Kosovo, državu sa albanskom većinom koja je proglasila nezavisnost od Srbije 2008. godine, nakon rata i NATO bombardovanja Srbije 1999. godine.
Dok je više od 110 zemalja priznalo državnost Kosova, uključujući većinu iz EU, kao i SAD, Srbija odbija da ga prizna, zajedno sa Rusijom i Kinom. Španija, Grčka, Kipar, Rumunija i Slovačka takođe to još nisu učinile.
'Situacija u Palestini je veoma različita'
Ministarstvo spoljnih poslova Španije je za Radio Slobodna Evropa (RSE) saopštilo da stav Španije prema Kosovu ostaje nepromijenjen."Situacija u Palestini je veoma različita. Priznanjem države Palestine ne narušava se teritorijalni integritet Izraela, jer ova teritorija nikada pravno nije bila dio države Izrael. Odluka Španije da prizna Državu Palestinu ima za cilj da podrži međunarodno pravo, principe Povelje UN-a i Rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a", rekla je Elena Aljarilla Cortezon, savjetnica za medije u Ministarstvu vanjskih poslova.
Pitanje priznavanja Kosova od strane Španije pojavilo se i tokom rasprave na sastanku ministara inostranih poslova 27. maja u Briselu, u svjetlu odluke Španije da prizna državu Palestinu.
Izvori su za RSE rekli da je zbog toga postojao otvoreni spor između stranaka iz Njemačke i Španije.
Dok je Njemačka bila "veoma ubjedljivo" za priznanje Kosova, "Španija je bila u defanzivi, tvrdeći da Kosovo nije na dnevnom redu".
Bivši ambasador Španije u Beogradu Raul Bartolome Molina izjavio je 2023. da je stav njegove zemlje jasan: Španija ne priznaje nezavisnost Kosova, dok podržava pokušaje EU da normalizuje odnose između Kosova i Srbije.
"Ovaj stav se nije promijenio, niti će se promijeniti, i svi naši saveznici to vrlo dobro znaju", rekao je Bartolome 30. juna, dan prije nego što je Španija preuzela predsjedavanje Evropskom unijom.
'Španija ne želi Kataloniji dati više argumenata'
Vjeruje se da je glavni razlog za to stav Španije protiv težnji njenog sjeveroistočnog regiona, Katalonije, da postane neovisna.Ova regija je imala nekoliko neuspješnih pokušaja da se odvoji od Španije, dok se zvanični Madrid oštro protivio ovom potezu.
"Jasno je da Španija ne želi da prizna Kosovo, jer bi morala da prihvati da pokrajine jedne države imaju pravo da se otcijepe... Ne žele da daju Kataloniji više municije ili argumenata za odvajanje", kaže za RSE Eran Fraenkel.
Sada sa sjedištem u SAD-u, Fraenkel je nekoliko godina živio u Španiji gdje je radio sa Centrom za vanjske poslove u Barseloni kao stručnjak za region Balkana. Autor je nekoliko publikacija o Balkanu i odnosima ovog regiona sa Evropskom unijom (EU).
Komentarišući nedavni potez Španije da prizna palestinsku državu, Fraenkel kaže da to pitanje vidi odvojeno od mogućeg priznanja Kosova.
"Istorijski i politički uslovi na Kosovu i u Palestini su toliko različiti da se zaista ne mogu porediti", kaže on.
Šta Španija rizikuje priznavanjem Palestine ili Kosova?
Iako kaže da bi to moglo dati palestinskoj stvari neku vrstu poticaja, Fraenkel vjeruje da vlade zemalja koje priznaju državu Palestinu "prepoznaju da je to u osnovi simboličan (gest)"."Odluka je možda dobronamjerna da države žele Palestincima priznati pravo na samoopredjeljenje (državnost), oko čega se svi u principu slažu. Ali niko se ne može dogovoriti kako to učiniti u praksi, a sve dok postoje neriješena pitanja između Izraela i Palestine, operativno (praktično) pitanje palestinskog državljanstva će se i dalje odlagati", kaže on.
On smatra da postoje i neke velike prepreke u pravcu rješenja dvije države.
"Priznanje palestinske države zavisi od toga da nema rata, a ja sam nažalost pesimista da može da se desi. Dakle, neka ne bude rata i neka bude palestinskog dogovora o tome kakvu vladu žele i gdje će ona biti", objašnjava Fraenkel.
Nadalje, Fraenken smatra da priznanje palestinske države neće izazvati nikakve veće posljedice na Španiju ili druge zemlje u trenutnoj poziciji u međunarodnoj politici.
"Čak i ako to stvori neke talase ili neka loša osjećanja između Izraela i država koje priznaju palestinsku državnost, ne mislim da je to nešto što se ne može prevazići", kaže on.
U međuvremenu, pošto Španija vidi Kosovo kao separatističku pokrajinu, prema Fraenkelovim riječima, posljedice mogućeg priznanja za Španiju su trenutne.
"Katalonci su (prije mnogo godina) htjeli da održe referendum za proglašenje nezavisnosti. Madrid je ovo nazvao nezakonitim. S obzirom na ovakav odnos Španije prema Kataloniji, kako bi bilo moguće da prihvate separatističku Republiku", dodaje Fraenkel.
U ranijim zvaničnim izjavama u vezi sa mogućim priznavanjem Kosova, zvanični Madrid je za RSE rekao da "pitanje teritorije Kosova treba da bude riješeno dijalogom Beograda i Prištine".
Međutim, Španija je 6. januara priznala pasoše Kosova, omogućavajući građanima Kosova da putuju i u ovu zemlju bez viza, nakon što je vizni režim za Kosovare ukinut 1. januara 2024. godine.
Međutim, vlasti ove zemlje su za RSE objasnile da to ne znači priznanje Kosova.
Lideri Kosova, međutim, kontinuirano izjavljuju da očekuju promjenu stava nepriznatih evropskih država.